מאת:יפעת זר, מדור ידע וחדשנות המוס"ל
סיכוני הבטיחות העיקריים
עבודה על במת הרמה אנכית מסוג מספריים עלולה להיות מסוכנת כאשר היא נעשית באופן שאינו בטיחותי או שאינו על פי הוראות יצרן. מתקנים אלו עלולים לאבד איזון כתוצאה משינוי מרכז הכובד שלהם. הם עלולים לנוע בהשפעת רוח, להיפגע מחפצים הנעים לעברם, להתנגש במכשולים הנמצאים בנתיב תנועתם, וכתוצאה מאלו ליפול או להתהפך ובכך לסכן את העובדים עליהם ואת העובדים והציוד בסביבתם. על פי OSHA, סיכוני הבטיחות העיקריים בעבודה על מתקנים אלו הם נפילות מגובה, התחשמלות ופגיעות אחרות של מפעילי המתקנים, כמו גם של עובדים וציוד (כלי עבודה, כלי רכב ומכונות), המצויים בסביבתם.
![](https://www.osh.org.il/UploadedImages//04_2024/pictuer_240410_yifat.png)
הדוגמאות המוצגות במאמר זה ממחישות באופן טרגי שמתקני ההרמה צריכים להיות מופעלים על ידי מפעילים שמודעים לכל סיכוני הבטיחות ומאומנים היטב בהפעלת המתקנים.
משנת 1984 ועד כה דווחו ל-OSHA יותר מ-150 מקרי פציעות קטלניות ופציעות חמורות אחרות שאירעו עקב הפעלה לא בטיחותית בבמות הרמה אנכיות, מסוג מספריים.
תיאורי מקרה
פגיעות מפתיחת דלת
- חשמלאי מנוסה בעל הכשרה וניסיון בשימוש בבמת הרמה מסוג מספריים עבד על המתקן בגובה של כ-4.5 מטר מעל הקרקע מול דלת מוסך שנפתחת באמצעות שלט רחוק. כאשר עובד משאית פתח את דלת המוסך בלחיצה על השלט רחוק, הדלת שעלתה פגעה בבמת ההרמה והפילה אותה כשעליה החשמלאי והוא נפצע באורח קשה.
- שני עובדים, שהתקינו גופי תאורה מעל דלת מחסן בצורת אקורדיון, עבדו מעל במת הרמה מסוג מספריים. אחד העובדים במחסן פתח את הדלת מבפנים והיא פגעה במתקן ההרמה. שני העובדים שעבדו על במת ההרמה נפלו, נפצעו ומתו.
- עובד שעסק בצביעת קירות הפנים של מתקן מכירה ושירות לרכב עבד על במת הרמה מסוג מספריים בגובה 3.65 מטר מעל הקרקע. תוך כדי העבודה הזיז העובד את מתקן ההרמה עד שזה פגע בדלת המוסך. הדלת החלה לנוע, פגעה במתקן ההרמה וגרמה לנפילת העובד על משטח בטון. הוא ספג מכות טראומטיות ומת.
- עובד, שעבד על במת הרמה מסוג מספריים, העביר כבל חשמל לתאורת רציף באורך של כ-30 מטר על פני כמה קורות גג כדי לספק חשמל לרציף. עמיתו לעבודה, שעבד על מלגזה, השתמש בשלט רחוק כדי לפתוח דלת עִלית של בניין ברציף. הדלת פגעה בחלק העליון של מתקן ההרמה והפילה אותו. העובד נזרק מהמתקן, ראשו נחבט ברצפת הבטון והוא נהרג.
הלקח: לפני התחלת עבודה על במת הרמה ובכל משך הפעולה עליה, יש לוודא שלא יפעלו בסמוך לבמת ההרמה גורמים נעים העלולים לפגוע בה, כמו דלתות שנפתחות לכיוונה.
פגיעות מחלקי מבנה או ציוד
- עובד שעבד על במת הרמה אנכית מסוג מספריים עסק בהסרת עמוד פלדה שנותק מהרצפה ומתקרה של מבנה. העמוד נשען על מתקן ההרמה ובשל משקלו הרב הפיל את המתקן יחד עם העובד שעליו. העובד נפלט מהמתקן ופגע בקרקע. הוא אושפז ומת מפגיעת ראש כעבור כמה ימים.
הלקח: בעת עבודה על במת הרמה אנכית מסוג מספריים לצורך חיבור או ניתוק של פריטים, כגון חלקי מבנה, שסתומים, משאבות או מנועים, יש לוודא שהפריטים מאובטחים או קשורים, כך שלא יוכלו להישען על מתקן ההרמה או ליפול עליו.
נפילת המתקן כשהוא בתנועה ובמצב פתיחה מלאה (עד גובהו המרבי)
- עובד עבד על במת הרמה אנכית מסוג מספריים בגובה של כ-8 מטר מעל הקרקע כדי להתקין חומר לאיטום אש. העובד הזיז את מתקן ההרמה וזה עלה על בור לא מסומן בקרקע שהיה מכוסה דיקט. גלגל המתקן פרץ את הדיקט והמתקן התהפך. העובד נהדף מהמתקן ונהרג.
הלקח: אין להזיז את מתקן ההרמה כשהוא במצב פתיחה מלאה (בגובה המרבי).
נוהג טוב (OSHA) – אין להוריד את המתקן יותר מפי שניים רוחב הפלטפורמה לפני הזזתו, לדוגמה, עבור פלטפורמה ברוחב 1 מטר, יש להוריד את המתקן לגובה של לא יותר מ-2 מטר לפני הזזתו.
אם יש צורך להזיז את המתקן, יש לוודא, לפני ותוך כדי תנועה, כי רואים בבירור את נתיב הנסיעה ולשמור על מרחק בטוח ממכשולים (מערומים, פסולת, מקורות מים, רמפות, שוחות וקווי ביוב, ציוד, כלי עבודה וכלי רכב) מפני קרקע לא אחידים או לא יציבים (אדמה רטובה, שקעים, בורות, חפירות), ממכשולים עליים (קווי חשמל ותקשורת, גשרי צנרת, קורות פלדה, עצים), וכד'.
![](https://www.osh.org.il/UploadedImages//05_2024/iStock-966868342.png)
פגיעה ממתקן הרמה סמוך
- שלושה עובדים עבדו על במת הרמה אנכית מסוג מספריים בגובה 10.6 מטר מעל פני הקרקע כדי להעביר חוטי חשמל בגובה. מתקן הרמה הסמוך לו, שעליו עבד עמיתם לעבודה, פגע במתקן המספריים והפיל אותו יחד עם העובדים עליו. עובד אחד נהרג והשניים האחרים נפצעו.
![](https://www.osh.org.il/UploadedImages//05_2024/A2.png)
הלקח: יש להפעיל צופה מהקרקע המוודא תנועה בטיחותית של כל מתקני ההרמה.
שימוש בבמת הרמה מסוג מספריים כמנוף
שימוש בבמת הרמה אנכית מסוג מספריים כמנוף להרמת מטענים, כגון ציוד, חומרים וכלי עבודה, מסכן את העובדים שבסמוך או מתחת למתקן ההרמה. העמסת סל ההרמה במטען עלול לגרום לחוסר איזון של המתקן ולנפילתו. אין להעמיס על המתקן משקל הגבוה מהעומס המרבי המותר שנקבע בהוראות היצרן, ויש לוודא שהמטען לא יכול ליפול ממתקן ההרמה ואינו מטה את מתקן ההרמה הצדה.
![](https://www.osh.org.il/UploadedImages//05_2024/A3.png)
קשירת העובד בתוך סל ההרמה
בתוך סל ההרמה של במת הרמה אנכית מסוג מספריים יש נקודת עיגון לקשירת העובד. יש מעסיקים המחייבים את חיבור העובד לנקודת העיגון למניעת נפילתו מהסל, ויש שלא מחייבים זאת ורואים במעקה הסל הגנה מפני נפילה. קשירת העובד לנקודת העיגון הזו הוא נוהג שנוי במחלוקת, משום שעובד שנקשר לא יכול להימלט אם המתקן נופל או מתהפך. הוראות ההפעלה של מתקני הרמה אלו כוללות הצהרת יצרן כי "החיבור לנקודת העיגון כאמצעי לבלימת נפילה עלול להוביל לפציעה חמורה או למוות".
- צייר שעבד על במת הרמה מסוג מספריים, שהיה מחובר לסל ההרמה בנקודת עיגון, צייר על גשר להולכי רגל. משאית שעברה במקום פגעה במתקן והעובד נפלט מהמתקן, ראשו נחבט בקרקע והוא נהרג.
הלקח: יש לפעול בהתאם לסקר סיכונים ולהוראות היצרן של מתקן ההרמה.
העברת עובד ממקום גבוה אחד למקום גבוה אחר באמצעות במת ההרמה
העברת עובד ממקום גבוה אחד אל מקום גבוה אחר, למשל, אל גשר צנרת גבוה, באמצעות במת הרמה אנכית מסוג מספריים כשהיא פתוחה (מוגבהת), אינה פעולה יוצאת דופן ומעסיקים רבים מאמינים שהעובד, המחובר לנקודת עיגון בסל ההרמה, מתנתק ממנה ושוב מתחבר לנקודת עיגון אחרת במקום שאליו הועבר, מוגן מפני נפילה. הנחתם מסוכנת במיוחד כאשר העובדים עוברים אל נקודה אחרת כשאינם מחוברים לנקודת עיגון במקום היעד או נוהגים להישען באופן מסוכן על מעקות סל ההרמה, או לטפס עליהם בעת המעבר.
יש לעבוד על במת הרמה אנכית מסוג מספריים על פי הוראות יצרן המתקן. המתקן נועד להרמת עובדים לצורך ביצוע עבודה בגובה ולהחזרתם לנקודת היציאה ולא להעברת עובדים מגובה אחד לגובה אחר, או להבאתם לעמדת עבודה בגובה. עם זאת, ייתכנו מצבים שבהם מתקן ההרמה הוא האמצעי הטוב ביותר להעברת עובדים לנקודה מסוימת בגובה - זה יכול להתבצע לאחר הערכת סיכונים שתקבע את התנאים ואת אמצעי הבטיחות הנדרשים לפעולה.
התחיקה בארץ
עבודה על במת הרמה ניידת קיימת בתקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה), התשס"ז-2007 ומחייבת הדרכה והסמכה של העובד לעבודה בגובה. "עבודה בגובה" ...."המתבצעת מתוך בימה מתרוממת ניידת, סל להרמת אדם או פיגום ממוכן". "תחום עבודה בגובה"... "מתוך בימות הרמה ניידות ופיגומים ממוכנים". התקנות קובעות כי ב"עבודה בגובה באמצעות מתקן הרמה" חלה חובת עריכת בדיקה יומית ובדיקה לפני תחילת העבודה, והן מפרטות את סוגי הבדיקות (דרכי גישה, שיפועים, מכשולים, שיבושים בהפעלה, תקינות ידיות הפעלה ולחצני חירום וכד') וכן, את חובת השימוש בציוד להגנה אישית (מערכות לבלימה ולמניעת נפילה, קסדה, אפוד זוהר, נעלי ובגדי בטיחות) בעת ביצוע עבודה בגובה. כמו כן, התקנות מפרטות את התנאים למעבר אדם ממשטח עבודה במתקן לעמדת עבודה בגובה.
פקודת הבטיחות עבודה [נוסח חדש], 1970, מגדירה "במות הרמה" - "התקן הרמה...כל מכונה אחרת, היכולה באמצעות אבזר הרמה להרים עומס, להורידו או להחזיקו תלוי", וקובעת חובת בדיקה ראשונית יסודית, כולל עומסי עבודה בטוחים, לפני הכנסה ל"שימוש ראשון", ובדיקה תקופתית לפחות אחת ל-14 חודשים. שתיהן יבוצעו על ידי בודק מוסמך.
תקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים), 1992, קובעות כי מפעיל "מכונת הרמה" מחויב ב"מינוי כמפעיל מכונת הרמה". בשל פוטנציאל הסיכון הקיים בהפעלת "מכונת הרמה", המחוקק דורש שמינוי המפעיל יבוצע לכל מכונת הרמה בנפרד, תוך ציון שם המכונה, היצרן, מס' מזהה ועומס העבודה הבטוח.
תקנות התעבורה, התשכ"א-1961, קובעות כי הפעלה ונהיגה של "במה מתרוממת ניידת" ("מתקן הרמה נייד, המיועד להרים אנשים מתוך משטח עבודה, כהגדרתה בתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ"ח-1988, לעמדת עבודה בגובה, שהכניסה אליו והיציאה מתוכו אפשריים במצבו התחתון בלבד") או של "מכונה ניידת" ("רכב מנועי שלפי מבנהו מיועד לביצוע עבודות ואינו מיועד לגרירה") מחייבות רישיון נהיגה וביטוח. הנהג של "במה מתרוממת ניידת" נדרש לעבור הכשרה - "לא ינהג אדם ברכב אלא אם הוא בקי בהפעלתו ובשימוש בו". רישיון נהיגה דרגה 1 הוא רישיון לנהוג ... "בבימה מתרוממת ניידת". כמו כן, קובעות תקנות התעבורה תנאים "לתנועת (הפעלת) מכונה ניידת" (הדרכה, הגבלת מהירות, נקיטת אמצעים למניעת סיכונים, פגיעה או הפרעה לתנועה), וחובת החזקת ביטוח - "לא ינהג אדם במכונה ניידת אלא אם כן הוא מחזיק בתעודת ביטוח כמשמעותה בפקודת הביטוח".
מפקח עבודה ראשי קבע במסמך משנת 2003 כי אם המתקן מופעל באתרי בנייה או בנייה הנדסית, כפי שמוגדר בתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), תשמ"ח, כ"פיגום ממוכן" או מיועד להרמת אדם, הבדיקה תהיה אחת ל-6 חודשים, אחרת, תדירות הבדיקה היא אחת ל-14 חודשים.
מקורות:
♦ דגשים בבחירה, הצבה, תפעול של במות הרמה ניידות, ינואר 2020, מרכז מידע, המוס"ל