מאת: שחר אביגדורי, מרכז ידע וחדשנות המוס"ל
תאריך:06/03/2024
קבלת החלטות בארגון
מנהלי ארגונים נאלצים לקבל יום-יום החלטות קריטיות בנושאי השקעת משאבי הארגון וקביעת מהלכים שיובילו לרווח כלכלי מרבי, תוך מזעור סיכונים בטיחותיים ובריאותיים לעובדים. ניבוי מוקדם של תופעות עתידיות, המבוסס על תחזיות אמינות, יכול לסייע למנהלים בקבלת החלטות יעילה, המצמצמת את הסיכונים הכלכליים והבטיחותיים כאחד.
מהם "מדדים מנבאים" (Leading Indicators)?
מדדים מנבאים (או מחווני ניבוי) הם נתוני מידע מדידים, שנועדו לחזות פעילות עתידית או לנבא שינויים צפויים בתחומים שונים, כגון כלכלה ובטיחות. הם מציגים את נקודות המפנה שאליהן השוק או הארגון נוטים ואת ההשלכות הפוטנציאליות שלהן. אפשר להיעזר במחוונים אלו כדי לנקוט עמדה או פעולה, או לקבל החלטות מבעוד מועד, לפני התרחשות השינויים. למשל, משקיעים משתמשים במחוונים אלו כדי לבנות את אסטרטגיית ההשקעות שלהם בהתאם לתנאי השוק (מניות, נדל"ן, עסקים), שאותם המחוונים צופים.
המינהל האמריקני לבטיחות ובריאות תעסוקתית (OSHA) מעודד את השימוש במחווני ניבוי לצורך שיפור הבטיחות והבריאות בארגוני עבודה, צמצום ומניעת תאונות עבודה ומחלות תעסוקתיות.
התקן האמריקאי הוולונטרי ASSP/ANSI Z16.1-2022 - מדדי בטיחות ובריאות במקומות עבודה מציע שיטה למדידה ולתיעוד של אירועי פציעות ותאונות עבודה. התקן מאזן גורמי ניהול סיכונים ומערכות לניהול הבטיחות על ידי שילוב "מדדים תוצאתיים" (Lagging Indicators) "מדדים מנבאים" (Leading Indicators) ו"מדדי השפעה" (Impact Indicators) – כל זאת כדי להביא לשיפור היעילות של ניהול הבטיחות במקומות עבודה.
"מדדים תוצאתיים" עוסקים בתופעות העבר, במעקב אחר דפוסים שקרו ובהערכת המצב הקיים, למשל, ניתוח שיעור תאונות העבודה ומחלות המקצוע, וגובה התגמולים ששולמו לנפגעי עבודה מאפשרים לארגוני עבודה לבחון את איכות המערכת לניהול הבטיחות והבריאות בארגון רק לאחר התרחשות תאונות או היארעות מחלות. התבססות על מדד זה בלבד אינה מאפשרת לזהות מגמות ולחזות סיכונים מבעוד מועד, לצורך מניעתם, במיוחד במצב של מיעוט או היעדר פגיעות בעבודה או תת-דיווח עליהם, המאפיין לרוב מקומות עבודה קטנים ובינוניים.
לעומת זאת, "מחווני הניבוי" (ה"מדדים המנבאים"), עוסקים בחיזוי העתיד ומנסים לחזות מראש את התהליכים שעשויים להתרחש. מדדים אלו, למרות היותם קשים למדידה ודינמיים, שולבו בהצלחה בשנים האחרונות בתוכניות לניהול הבטיחות, עודדו מעורבות עובדים בנושאים אלו והפחיתו עלויות כלכליות הנובעות מתקריות בטיחות, ושיפרו את הרווחיות והיעילות של ארגוני עבודה.
הם סייעו לקשר בין התנהגות העובדים והמנהלים ותנאי הבטיחות השוררים במקומות העבודה, לבין הסיכוי לגרימת תאונה או מחלת מקצוע. למשל, מידע על אופן ותדירות השימוש של העובד בציוד מגן אישי או השתתפות העובד באימונים ובהדרכות סייעו בזיהוי ליקויי בטיחות, העלולים להוביל לתאונות עבודה, ועודדו את הארגון ליישם תוכנית התערבות כדי להקטין את סיכוני הבטיחות החזויים במקרה שלא יבוצע שינוי.
"מדדי ההשפעה" אמורים לשמש את הארגון למדידה ולמעקב אחר תהליך השינוי שחל בארגון כתוצאה מביצוע פעולת התערבות לשיפור הבטיחות בו, כגון מדידת שיעור תחלופת העובדים או חזרתם לעבודה לאחר מחלה; בחינת מידת שביעות רצון העובדים לאחר יישום תוכנית לשיפור רווחתם או מדידת תפוקת הארגון ורווחיותו לאחר שינוי מדיניות ההנהלה.
תקן ASSP/ANSI Z16.1-2022 מדריך את הארגון בבחירת המדדים המשמעותיים ביותר עבורו למדידת יעילות התוכנית לניהול הבטיחות והבריאות בעבודה והוא מתאים לכל סוגי הארגונים, ללא תלות בגודלם או באופי פעילותם. השילוב של שלושת סוגי המדדים, כפי שקיים בתקן המחודש, מאפשר לארגון ראייה רחבה ומדויקת של מצב הבטיחות והבריאות בו וניתוב מושכל של משאבי הארגון לשיפור מתמיד של התוכנית לניהול הבטיחות, תוך הפחתת שיעור תאונות העבודה ומחלות המקצוע וצמצום דרגת חומרתם.
דוגמאות לשילוב "מדד תוצאתי" עם "מדד מנבא" ("מחוון ניבוי")
שילוב של שני סוגי המחוונים מספק תמונה מלאה על הבטיחות והבריאות במקום העבודה.
![](https://www.osh.org.il/UploadedImages//08_2023/pictuer_230830_1_yifat_Shahar.png)
להלן שתי דוגמאות:
♦ מחוון העוסק במספר נפילות ומעידות:
בכחול - מספר הניקיונות בשבוע.
באדום - מספר הנפילות והמעידות.
בנוסף, רשימת המטלות אשר הוצבה בנושא זה.
♦ מחוון העוסק בפציעות ובתקריות שנגרמו בגלל משאיות שלא בלמו בזמן:
בכחול - מספר המשאיות שבהן הוחלפו בלמים לפני שעשו 30,000 מיילים.
באדום - מספר המשאיות שלא בלמו.
בנוסף, מספר המיילים של כל משאית לפני החלפת הבלמים, והאם הושגה המטרה של החלפת הבלמים לפני 30,000 מיילים.
![](https://www.osh.org.il/UploadedImages//08_2023/pictuer_230830_3_yifat_Shahar.png)
מקור: DB HSE INTERNATIONAL PDF NOTES.pdf
חמישה מאפיינים חשובים של "מחווני ניבוי" לשמירה על בטיחות ובריאות העובדים (כעיקרון SMART):
- המחוון יכלול מידע ספציפי על התקריות ועל הפעולות שנדרשות להפחתת סיכונים ולשיפור הבטיחות, הוראות מדויקות וברורות, כגון "העובדים יערכו פגישה בנושא בטיחות אחת לחודש" (Specific).
- המחוון יציג נתון מדיד (אחוז, מספר או שיעור) שאפשר לעקוב אחריו למשך זמן רב (Measurable).
- המחוון יעקוב רק אחר פריטים שרלוונטיים למטרת המעסיק (Accountable).
- המטרה שמוצגת במחוון חייבת להיות בת השגה במסגרת הזמן שהוגדרה (Reasonable).
- על המעסיק לעקוב אחר המחוונים באופן קבוע כדי לזהות דפוסים בנתונים, במסגרת הזמן שהציב (Timely).
על המעסיק לתכנן תוכנית פעולה, שמבוססת על מחוון עיקרי, שאחריו הוא יעקוב, ועל הצבת מטרה. לדוגמה, החלטה על העברת הדרכות בטיחות לעובדים, קביעת זמנים להדרכות ויעד של השתתפות מלאה (של כל העובדים) בהדרכות אלו. כמו כן, עליו להסביר לעובדיו את מהות המחוון העיקרי שנבחר, סיבת בחירתו, מטרתו ואופן המעקב אחריו. המעסיק יאסוף מידע, ימדוד את סטטוס המחוון ונתוניו באופן רצוף, יפעל לקידום המטרה תוך כדי עדכון תוכנית העבודה וישתף את העובדים באופן גלוי בתהליך ההתקדמות להשגת היעדים של התוכנית, כגון הצגת גרפים ודיון משותף.
תרחישים אפשריים לאחר הטמעת מחוון הניבוי
לאחר הטמעת המחוון ושיתוף הפעולה עם העובדים, קיימים כמה תרחישים אפשריים:
- המעסיק יגלה כי אומנם קיימת מגמת שיפור, אך ימשיכו להתרחש פציעות ותאונות עבודה באותו שיעור שהיה לפני הטמעת המחוון. לאחר חקירה נוספת, ייתכן כי יימצא גורם נוסף שמשפיע על כך. לדוגמה, משאיות שהבלמים בהן מוחלפים רק בתחילת כל חודש, ומשאיות שהמכסה שהוצבה להן מושגת בתוך שבועיים (חצי מהזמן הרצוי). לכן, המעסיק יטפל בגורם החיצוני בהתאם למחוון, כלומר, יחליף בלמים אחת לשבועיים וימשיך לעקוב.
- המעסיק יגלה מגמת שיפור, אך פציעות ותאונות עבודה ימשיכו להתרחש, אם כי בשיעור מצומצם יותר. בתרחיש זה, העובדים לא קיבלו את הכלים והידע לעצור את התופעה ולא היה פרוטוקול ראוי. לדוגמה, העובדים לא קיבלו את המפתחות למשאיות, לא יכלו למנוע את הנסיעה בהן לאחר שהגיעו אל 30,000 מייל ולא היה פרוטוקול בנושא. לכן, המעסיק יפעל בהתאם לכך, כלומר, ייתן לעובדי התחזוקה מפתחות לכלי הרכב וידאג ליידע את שאר העובדים, וכן, ימשיך לעקוב אחר המחוון לאחר השינוי.
- המעסיק יגלה מגמת שיפור גדולה ושיעור התרחשות פציעות ותאונות עבודה ירד משמעותית. לכן, המעסיק יצטרך להחליט אם הוא מעניין להמשיך לעקוב אחר המחוון הספציפי שהציב (גם לאחר השגת המטרה) או אם לשנות אותו למחוון אחר.
תוכנות מחוונים לדוגמה:
- VelocityEHS – מערכת ניהול בטיחות במקום העבודה, שפותחה על ידי חברת VelocityEHS האמריקנית. זו פלטפורמת בטיחות בעלת מגוון רחב של תכונות ייחודיות, כגון מערכת ניהול ודיווח של תקריות, שירות תגובה למקרי חירום, מערכת ניהול פעולות, מערכת הדרכות ועוד. מחווני הניבוי הם חלק ממערכת הניהול ודיווח על תקריות של החברה. במערכת זו אפשר ליצור רשימת מטרות, לתעדף אותן, לעקוב אחריהן ולפעול בהתאם להן. כמו כן, מבוצע גם שימוש בדאטה וב-AI.
- Vector EHS Management System – לוח מחוונים, העוסק בבטיחות באופן בלעדי, שפותח ע"י חברת Vector האמריקאית. התוכנה מציגה מחווני ניבוי ומדדים תוצאתיים רבים, אשר עוקבים אחר נושאים הקשורים לבטיחות באופן בלעדי, כגון תקריות, תלונות, התנהגויות, תדרוכים ועוד. כמו כן, המערכת מאפשרת גם מעקב אחר חשיפה לנגיף הקורונה, יצירה והתאמה אישית של המחוונים למשתמש וניתוח מעמיק של נתונים באמצעות דאטה.
- KPA EHS – מערכת לניהול מידע על בטיחות והדרכה של חברת KPA האנגלית. המערכת מבוססת על נתוני דאטה וכוללת פתכונות ייחודיות, כגון דיווח על אירועי "כמעט ונפגע" ומעקב אחריהם ואחר השלכותיהם, ניתוח בטיחות מקיף של מקום העבודה ומעקב אחר תוכניות ההדרכה (הצלחות וכשלים בהדרכת הבטיחות במקום העבודה, כמה השלימו, כמה עשו הדרכה חוזרת וכדומה). המערכת מנהלת את בטיחות מקום העבודה על גבי דאטה ובאופן קריא ונגיש למשתמש.